C.4. Instalace Debianu ze stávajícího unixového/linuxového systému
Předcházející | Příloha C. Co se jinam nevešlo | Další

## C.4. Instalace Debianu ze stávajícího unixového/linuxového systému

Tato kapitola se, narozdíl od zbytku příručky, nezabývá oficiálním instalačním programem, ale popisuje instalaci Debianu ze stávajícího unixového nebo linuxového systému. Tuto kapitolu si vyžádali uživatelé přecházející z distribucí RedHat, Mandrake a SUSE. Předpokládáme zde jisté znalosti s používáním *nixových příkazů a pohybem v souborovém systému. V této sekci platí, že příkazy uvozené promptem `$` zadáváte ve svém stávajícím systému, zatímco příkazy uvozené `#` se spouští v chrootovaném prostředí.

Až si Debian vyladíte k obrazu svému, můžete do něj převést stávající uživatelská data a plynule přejít k nové distribuci bez zbytečných prostojů. Tento druh instalace je též vhodný pro systémy s podivným hardwarem, který jinak není podporován instalačními médii.

### C.4.1. Přípravné práce

Nejprve si rozdělte disk. Budete potřebovat aspoň jeden oddíl (kořenový) plus oblast pro virtuální paměť (swap). Pro čistě konzolovou instalaci potřebujete oblast velkou minimálně 150 MB, jestliže budete instalovat i X Window System, počítejte s nejméně 300 megabajty.

Na nových oddílech vytvořte souborové systémy. Například souborový systém ext3 na oblasti `/dev/hda6` vytvoříte příkazem:

     $ mke2fs -j /dev/hda6

(Ve zbytku návodu budeme předpokládat, že kořenový oddíl je `/dev/hda6`.) Jestliže chcete vytvořit systém ext2, vynechejte parametr `-j`.

Inicializujte a aktivujte odkládací oddíl (nezapomeňte změnit číslo oblasti podle skutečnosti):

     $ mkswap /dev/hda5
     $ sync; sync; sync
     $ swapon /dev/hda5

Připojte budoucí kořenovou oblast (`/`) do adresáře `/mnt/debinst`. Na jméně přípojného adresáře nezáleží.

     $ mkdir /mnt/debinst
     $ mount /dev/hda6 /mnt/debinst

### C.4.2. Instalace balíku debootstrap

debootstrap je program, kterým se v Debianu instaluje základní systém. Má minimum závislostí (pouze `/bin/sh` a wget), takže se dá použít na téměř libovolném systému. Pokud ještě wget nemáte, nainstalujte si ho.

Na systému používajícím RPM balíčky si můžete stažený `.deb` soubor převést do formátu `.rpm` programem alien, nebo můžete použít připravený balík z http://people.debian.org/~blade/install/debootstrap.

Poslední možností je ruční instalace. Vytvořte si pracovní adresář, do kterého později balík rozbalíte:

     $ mkdir work
     $ cd work

Z poolu si stáhněte balík debootstrap pro svou architekturu, uložte jej do pracovního adresáře a vybalte z něj binární soubory. K instalaci souborů musíte mít rootovská práva.

     $ ar -xf debootstrap_0.X.X_arch.deb
     $ cd /
     $ zcat < /cesta-k-pracovnimu-adresari/work/data.tar.gz | tar xv

### C.4.3. Spuštění debootstrapu

debootstrap si umí stáhnout potřebné soubory přímo z debianího archivu. Aby se soubory nestahovaly přes půl Zeměkoule, nahraďte v ukázce server `http.us.debian.org/debian` nějakým bližším. Seznam zrcadel naleznete v http://www.debian.org/misc/README.mirrors.

Pokud máte první oficiální CD, můžete jej připojit jako `/cdrom` a místo síťové adresy použít odkaz na soubor: `file:/cdrom/debian/`.

V ukázkovém příkazu debootstrap nahraďte `ARCH` jedním z následujících: `alpha`, `arm`, `hppa`, `i386`, `ia64`, `m68k`, `mips`, `mipsel`, `powerpc`, `s390` nebo `sparc`.

     $ /usr/sbin/debootstrap --arch ARCH sarge \
         /mnt/debinst http://http.us.debian.org/debian

### C.4.4. Nastavení základního systému

V adresáři `/mnt/debinst` teď máte opravdový, i když minimální, systém Debian. Nastal čas se do něj přesunout:

     $ chroot /mnt/debinst /bin/bash

#### C.4.4.1. Připojení oblastí

Nejprve musíte vytvořit soubor `/etc/fstab`.

     # editor /etc/fstab

Jako vzor můžete použít následující šablonu (místo `XXX` dosaďte vlastní oblasti):

    # /etc/fstab: static file system information.
    #
    # file system    mount point   type    options                  dump pass
    /dev/XXX         /             ext2    defaults                 0    0
    /dev/XXX         /boot         ext2    ro,nosuid,nodev          0    2

    /dev/XXX         none          swap    sw                       0    0
    proc             /proc         proc    defaults                 0    0

    /dev/fd0         /mnt/floppy   auto    noauto,rw,sync,user,exec 0    0
    /dev/cdrom       /mnt/cdrom    iso9660 noauto,ro,user,exec      0    0

    /dev/XXX         /tmp          ext2    rw,nosuid,nodev          0    2
    /dev/XXX         /var          ext2    rw,nosuid,nodev          0    2
    /dev/XXX         /usr          ext2    rw,nodev                 0    2
    /dev/XXX         /home         ext2    rw,nosuid,nodev          0    2

Souborové systémy, které jste zadali do `/etc/fstab` můžete připojit všechny najednou příkazem `mount -a`, nebo individuálně příkazem:

     # mount /cesta  # např.:  mount /usr

Před další prací si ověřte, že máte připojený virtuální souborový systém `/proc`. Pokud tomu tak není, připojte jej:

     # mount -t proc proc /proc

#### C.4.4.2. Nastavení klávesnice

Klávesnici nastavíte:

     # dpkg-reconfigure console-data

#### C.4.4.3. Nastavení sítě

Síťování se nastavuje v souborech `/etc/network/interfaces`, `/etc/resolv.conf` a `/etc/hostname`.

     # editor /etc/network/interfaces

Pro začátek vám mohou pomoci ukázky z `/usr/share/doc/ifupdown/examples`:

    ######################################################################
    # /etc/network/interfaces -- configuration file for ifup(8), ifdown(8)
    # See the interfaces(5) manpage for information on what options are
    # available.
    ######################################################################

    # Virtuální loopback chceme vždy.
    #
    auto lo
    iface lo inet loopback

    # Použití dhcp:
    #
    # auto eth0
    # iface eth0 inet dhcp

    # Statická IP adresa: (broadcast a gateway jsou volitelné)
    #
    # auto eth0
    # iface eth0 inet static
    #     address 192.168.0.42
    #     network 192.168.0.0
    #     netmask 255.255.255.0
    #     broadcast 192.168.0.255
    #     gateway 192.168.0.1

Do `/etc/resolv.conf` zadejte nastavení jmenných serverů (DNS):

     # editor /etc/resolv.conf

Jednoduchý `/etc/resolv.conf`:

    # search hqdom.local\000
    # nameserver 10.1.1.36
    # nameserver 192.168.9.100

Zadejte název svého systému (délka aspoň 2 a nejvýše 63 znaky):

     # echo JmenoPocitace > /etc/hostname

Jestliže máte více síťových karet, měli byste si pohrát s názvy modulů v `/etc/modules`, aby se karty vždy přiřadily ke stejnému rozhraní (eth0, eth1, atd.)

#### C.4.4.4. Nastavení časové zóny, uživatelů a programu APT

Nastavení časové zóny, přidání obyčejného uživatele a výběr zdrojů pro apt zajistí program baseconfig:

     # /usr/sbin/base-config new

#### C.4.4.5. Nastavení Locales

Aby se s vámi systém bavil v jiném jazyce než je angličtina, musíte nainstalovat a nastavit balík pro podporu národních prostředí:

     # apt-get install locales
     # dpkg-reconfigure locales

POZNÁMKA: Před tímto krokem již musíte mít nastavený systém pro správu balíčků — apt. Také nebude od věci nastudovat si odpovídající dokumenty HOWTO.

### C.4.5. Instalace jádra

Jestliže budete chtít tento systém i zavádět (na 99% ano), musíte si nainstalovat jádro (a možná zavaděč). Následujícím příkazem zjistíte dostupná připravená jádra:

     # apt-cache search kernel-image

Vybrané jádro nainstalujte:

     # apt-get install kernel-image-2.X.X-arch-atd

### C.4.6. Nastavení zavaděče

Abyste mohli zavádět svůj Debian, nastavte v zavaděči, aby nahrál instalované jádro s novou kořenovou oblastí. Pamatujte, že debootstrap zavaděč neinstaluje, takže jej budete muset doinstalovat zvlášť (např. pomocí apt-get uvnitř chrootovaného prostředí).

Předcházející | Nahoru | Další
C.3. Místo potřebné pro úlohy | Domů | Příloha D. Administrivia